1 Johdanto
Joka päivä teemme pieniä ja isoja valintoja, jotka vaikuttavat sydänterveyteemme joko välittömästi tai pidemmän ajan kuluessa. Ruokailu- ja liikuntatottumukset ovat merkittäviä sydänterveyteen sekä sydän- ja verenkiertoelimistön sairauksien ehkäisyyn liittyviä tekijöitä. Omaksumalla terveelliset elämäntavat voimme ehkäistä lukuisia sydän- ja verisuonisairauksia ja näin vaikuttaa positiivisesti terveyteen niin yksilö- kuin yhteiskunnallisella tasolla. (1)
Liikunnalla on merkitystä sepelvaltimotaudin sekä korkean verenpaineen ehkäisyssä. Kutsuttiin ihmisen liikkumista sitten fyysiseksi aktiivisuudeksi, terveys-, hyöty- tai kuntoliikunnaksi, on sekä yksilön että kansanterveyden kannalta tärkeää, että ihmiset liikkuisivat terveyttä edistävästi. (3)
Ravintotottumukset Suomessa ovat muuttuneet viimeisten kymmenien vuosien aikana positiivisempaan suuntaan, mutta edelleen sydän- ja verenkiertoelimistön sairaudet aiheuttavat yli 40 % kaikista kuolemista. Ravintosuosituksilla pyritään edistämään ihmisten sydänterveyttä ja näin alentamaan huonoista elintavoista aiheutuneiden sairauksien ja kuolemien määrää. (4)
Tässä työssä käsitellään elintapojen merkitystä sydänterveyteen. Pääosassa ovat liikunta- ja ravintotottumukset, jotka ovat osana jokapäiväistä elämää, ja joihin pystymme itse vaikuttamaan valinnoillamme. Työssä perehdytään tapahtumiin ja muutoksiin, joita sydämessä tapahtuu tietynlaisen liikunnan ja ravitsemuksen seurauksena.
2 Liikunta sydänterveyden tukena
Liikunnan on todettu olevan positiivinen tekijä lukuisien kansanterveydellisesti merkittävien pitkäaikaissairauksien ehkäisyssä. Sydän- ja verisuonitaudit kuuluvat näihin sairauksiin. (5)
Liikunnan aikana sydämen tehtävä on toimittaa kuormitetuille lihaksille niiden tarvitsema veri. Sydän joutuu sitä enemmän töihin mitä kovempaa liikuntaa harrastetaan. Levossa tyypillinen sydämen minuuttitilavuus (eli veren määrä, mikä virtaa sydämen kautta minuutissa) on noin 5 litraa, mutta maksimaalisen kovassa rasituksessa määrä voi jopa kuusinkertaistua. (6)
Sydämen iskutilavuudesta puhuttaessa tarkoitetaan verimäärää, jonka sydän pumppaa yhden lyönnin aikana. Iskutilavuus on tyypillisesti hieman alle yksi desilitra (9). Minuuttitilavuuden lisäksi sydän kykenee rasituksen aikana lisäämään hieman myös iskutilavuutta(6; 7).
Säännöllisen liikunnan on todettu vaikuttavan sydämen toimintaan pitkällä aikavälillä. Säännöllisesti kestävyysliikuntaa harrastaneella on lepotilassa matalampi leposyke, sydämen iskutilavuus on suurentunut sekä verenpaine on alhaisempi. Rasituksen aikana suurempi iskutilavuus edesauttaa myös sydämen minuuttitilavuuden suurentumista. Myös verenpaineen nousu rasituksessa on hitaampaa ja näin myös rasituksen tunne kevenee sydämen kuormituksen pienentyessä. (6)
3 Ravitsemuksen merkitys sydämeen
Verenpaineen nousu on yhteydessä sydän- ja verisuonitauteihin liittyvään sairastuvuuteen sekä kuolleisuuteen. Kohonnut verenpaine on yksi sepelvaltimotaudin riskitekijä. Elintapojen hallinnalla voidaan ehkäistä verenpaineen nousua, ja liikunnan lisäksi merkittävä tekijä ennaltaehkäisyssä on ruokavalio. (2)
Kohonneen verenpaineen ennaltaehkäisyssä Suomessa oleellista on etenkin liiallisen ruokasuolan (natriumkloridin) käytön vähentäminen. Ihmisen fysiologinen natriumin tarve on alle kaksi grammaa vuorokaudessa. Suomalainen saattaa päivän aikana nauttia jopa viisinkertaisen määrän suositukseen nähden. Ylimääräisen natriumin elimistö pyrkii poistamaan munuaisten kautta kohottamalla verenpainetta. (9)
Jotkin ravintoaineet, kuten rasvat ja alkoholi, saattavat kohottaa verenpainetta välillisesti. Tällaisten ravintoaineiden suorista vaikutuksista verenpaineeseen emme voi olla täysin varmoja, mutta niiden aiheuttama lihavuus kohottaa verenpainetta. (9)
Lähteet
1. Elintavat. 2010. Verkkodokumentti. Suomen sydänliitto ry. <http://www.sydanliitto.fi/elintavat#.VCUqyOfHHQM>. Päivitetty 2014. Luettu 26.9.2014.
2. Kohonnut verenpaine. 2014.Verkkodokumentti. Duodecim. <http://www.kaypahoito.fi/web/kh/suositukset/suositus?id=hoi04010#NaN>. Luettu 26.9.2014.
3. Vuori, Ilkka. 2005. Liikunta, kunto ja terveys. Teoksessa Vuori, Ilkka; Taimela, Simo & Kujala, Urho (toim.). Liikuntalääketiede. Helsinki: Duodecim.
4. Ravinto sydänterveyden edistämisessä. 2010. Verkkodokumentti. Suomen sydänliitto ry. <http://verkkojulkaisu.viivamedia.fi/sydanliitto/suositukset>. Luettu 26.9.2014.
5. Liikunta. 2012. Verkkodokumentti. Duodecim. <http://www.kaypahoito.fi/web/kh/suositukset/suositus?id=hoi50075> Luettu 26.9.2014.
6. Liikunnan vaikutukset sydän- ja verenkiertojärjestelmään. 2014. Verkkodokumentti. Duodecim. <http://www.ebm-guidelines.com/dtk/syd/avaa?p_artikkeli=syd00013>. Luettu 2.10.2014.
7. Miten sydän toimii? 2007. Verkkodokumentti. Terve media Oy. <http://www.tohtori.fi/?page=7423127&id=0271956>. Luettu 2.10.2014.
8. Kohonneen verenpaineen ehkäisy. 2009. Verkkodokumentti. Terveyskirjasto. <http://www.terveyskirjasto.fi/terveysportti/tk.koti?p_artikkeli=seh00161>. Luettu 2.10.2014.
9. Kohonnut verenpaine. 2009. Verkkodokumentti. Terveyskirjasto. <http://www.terveyskirjasto.fi/terveysportti/tk.koti?p_artikkeli=seh00002>. Luettu 2.10.2014.