Jenni Anttila
Johanna Suomaa
Taru Höykinpuro
Siavash Hosseini
Elina Hyytiä
Metropolia Ammattikorkeakoulu
Sairaanhoitaja AMK
Terveysteknologia
Oppimistehtävä
2.10.2017
Anchor | ||||
---|---|---|---|---|
|
Mielialasovelluksen käyttö osana hoitotyötä
Johdanto
Mielialapäiväkirjasovelluksia osana mielenterveyden hoitoa on nykyään käytössä jo laajalti. Mielialapäiväkirjoja on tarjolla kaikille yleisimmille älypuhelimille ja niiden lataaminen on helppoa ja ilmaista. Niiden käyttö on myös helppoa eikä se vaadi erityistä taitoa tai etukäteisperehtymistä. Tällöin ihminen voi itse osallistua mielenterveytensä arvioimiseen ja seuraamiseen.
Valitsimme aiheen, koska kiinnostuimme sen toimivuudesta osana mielenterveyden hoitoa. Poh-dimme, voiko tällainen itsensä arvioiminen ja puhelinsovelluksen päivittäinen käyttäminen tukea mielenterveyden kohentumista ja onko sovelluksen käytöllä mahdollisesti jotain haittapuolia. Olemme erityisen kiinnostuneita juuri mielenterveyshoitotyöstä, joten halusimme valita sovelluk-sen, joka liittyy juuri mielenterveyteen. Aihe vaikutti meistä mielenkiintoiselta ja ajankohtaiselta.
...
Mielialapäiväkirjan mobiilisovellukset ovat käyttömuotoilultaan verrattain samankaltaisia. Asia-kas lataa älykännykälleen sovelluksen joko verkosta tai oman puhelinmerkkinsä sovelluskau-pasta. Osassa mielialasovelluksia operoidaan tekstillä perinteisen päiväkirjan tapaan, osa so-velluksista luottaa visuaalisiin kuvakkeisiin, kuten hymiöihin, joilla mielialaa ja päivän kulkua ar-vioidaan. Joissakin sovelluksissa on mahdollisuus myös aktivoida mindfullnes-tyyppisten palve-luiden käyttö.
Palvelun saavutettavuus vaatii älypuhelimen lisäksi käyttäjältään digitaitoja, osa mielenterveyttä tukemaan tarkoitetuista sovelluksista on maksullisia, osa ladattavissa verkosta ilmaiseksi. Käy-tettävyysmuotoilussa on otettu huomioon loppukäyttäjäryhmät vaihtelevasti, joidenkin sovellus-ten kehittämistyössä on otettu myös huomioon loppukäyttäjien tarpeet ja hyödynnettävyys hoito-työssä. Osa ladattavista palveluista on perusluonteeltaan kepeitä, self help –retoriikalla kuorru-tettuja, osa operoi hoitotyössä ja diagnostiikassa (Käypä hoito –suositus) käytettävien mieliala-päiväkirjojen kanssa samalla maaperällä. Englannin kielen osaaminen lisää valikoimaa, suo-meksi mielialasovelluksia löytyy huomattavasti vähemmän.
Sovelluksen keräämää dataa voidaan hyödyntää asiakkaan mielialojen tarkkailussa ja diagnos-tiikasta, varsinkin mikäli asiakas on kerännyt psyykkisen voinnin seurantaa pidemmällä aikavä-lillä. Datan ei tarvitse olla yksilöityä tai nimettyä, joten siirtäminen verkossa on sinällään turval-lista. Toisaalta pelkkä mielialapäiväkirja ei ole vakavissa mielenterveyden ongelmissa riittävä hoitomuoto, ja liiallinen itsetarkkailu voi jopa pahentaa joitakin sairauksia tai edistää sairauden-tunnottomuutta. Vaikka mielialapäiväkirjasovellus voi auttaa asiakasta hahmottamaan omia tun-temuksiaan ja psyykkisen voinnin syy-seuraussuhteita, jää sen käyttö ilman toimivaa hoitokon-taktia liian ohueksi ja ongelmat vaille toimivia ratkaisumalleja. Tutkimusten mukaan hoidon laatu paranee varsinkin silloin kuin sovellusten käyttö on suunniteltu yhdessä hoitotyön ammattilaisen kanssa ja osana hoitotyötä.
Mielialapäiväkirja-sovellus puhelimessa on ideana mielestämme hyvä, sillä nykypäivänä moni omistaa älypuhelimen ja puhelin kulkee mukana jatkuvasti. Omien tunteiden kirjaaminen puheli-meen puhelimeen päivän aikana tuntuu luontevalta.
Tulevaisuuden näkymät
...