...
Sepelvaltimotauti on yleisin suomalaisten kuolinsyy. Sepelvaltimotaudin esiintyvyyttä on vaikea arvioida, mutta joka vuosi todetaan 50 000 uutta tapausta. Sepelvaltimotaudin oireita ovat mm. rasitusrintakipu (angina pectoris), hengenahdistus, väsymys, rasituksen siedon heikkeneminen ja rytmihäiriöt. Rasitusrintakipu alkaa vähitellen, se tuntuu aluksi vain raskaassa rasituksessa, esim. portaita noustessa tai ylämäkeen käveltäessä.
Hoito
Sepelvaltimotaudin hoito koostuu elämäntapahoidosta, lääkehoidosta ja tarvittaessa invasiivisesta (kajoavasta) hoidosta. Keskeisiä keinoja ovat tupakoinnin lopettaminen, vähärasvainen ruokavalio, painonhallinta sekä säännöllinen liikunta varsinkin ylipainoisilla. Ruokavaliossa vältetään eläinrasvoja ja suositaan kasvisrasvoja. Vihanneksia ja hedelmiä nautitaan runsaasti, viljatuotteiden on hyvä olla kokojyvää.
Sepelvaltimotaudin hoitoon kuuluu myös säännöllinen lääkitys, jolla lievitetään oireita ja ehkäistään sydäninfarktiin sairastumista. Sepelvaltimotautia sairastavilla potilailla on usein myös kohonnut verenpaine ja verensokeri. Suolan käyttöä on vältettävä verenpaineen nousun ehkäisemiseksi. Kohonneen verenpaineen ja verensokerin hoitamiseksi voidaan elämäntapamuutosten lisäksi tarvita myös lääkehoitoja.
Sydäninfarkti
Sydäninfarkti on hapenpuutteen aiheuttama paikallinen sydänlihaskuolio. Se aiheutuu sydänlihakselle verta tuovien sepelvaltimoiden ahtautumisesta tai tukkeutumisesta, joka aiheuttaa sydänlihaksen hapenpuutetta. Happeutumisen häiriö aiheuttaa oireet, joita nimitetään sepelvaltimokohtauksiksi. Kun hapenpuute saa aikaan sydänlihaksen paikallisen kuolion eli solujen tuhoutumisen, puhutaan sydäninfarktista. Solukuolemat etenevät kiivaasti, mutta lopullisen laajuutensa kuolio saa vasta tuntien kuluessa.
Kuolion synnyttyä sydämen sähköinen aktiviteetti alkaa horjua ja voi syntyä rytmihäiriöitä. Lisäksi voi syntyä sydämen pumppaushäiriö. Tila vaikuttaa myös ääreisverenkiertoon muualla elimistössä ja aiheuttaa veren virtauksen häiriöitä.
Oireet ja hoito
Sepelvaltimotautikohtauksen yleisin oire on sydänlihaksen hapenpuutteesta johtuva puristava rintakipu.
Sydäninfarktiin liittyvä puristava rintakipu
- alkaa usein äkkiä
- painottuu rintakehän keskiviivaan
- säteilee käsiin tai leukaan
- pahenee liikuttaessa.
Kipu voi säteillä myös kaulaan ja leukaperiin, käsivarsiin tai ylävatsalle. Kipua voi edeltää rasitusrintakipu tai vanhan kipuoireiston nopea vaikeutuminen (esimerkiksi rintakivun esiintyminen levossa). Laaja sydäninfarkti saattaa johtaa sydämen vaikeaan vajaatoimintaan tai sokkiin.
Erityisesti iäkkäillä henkilöillä hengenahdistus tai yleistilan heikkeneminen voi olla pääasiallinen oire. Noin 10 % sairaalassa hoidetuista sydäninfarkteista on kivuttomia.
Lähteitä/Linkkejä:
Sydäninfarkti:
...