...
Ultraäänitutkimus perustuu ääniaaltoihin, joita lähetään anturin avulla tutkittavaan kudokseen. Ääni aiheuttaa kudoksille tyypillisen ominaisvärähtelyn, joka havaitaan sen palautuessa takaisin anturille. Ultraäänitutkimukset ovat hyvin yleisiä ja niitä tehdään Suomessa n. 500 000 vuodessa. Ultraäänitutkimuksia tehdään erityisesti pehmytkudostutkimuksissa, kuten vatsan alueen elimien, sydämen ja sappirakon sekä raskaudenajan tutkimuksissa. Ultraääntä käytetään apuna toimenpiteissä (kuten leikkauksissa) ja näytteenotoissa, jotta voidaan paikallistaa muutoksia tai oikeaa hoitokohdetta. Ultraäänikuvantaminen on myös osittain syrjäyttänyt röntgentutkimuksia mm. mammografian osalta. [1]
...
Ultraäänikuvantamisella on useita hyötyjä verrattuna muihin kuvantamismenetelmiin. Suurin hyöty on sen turvallisuus, sillä siinä ei käytetä lainkaan ionisoivaa säteilyä, kuten röntgentutkimuksissa. Tällöin voidaan välttää potilaalle syntyvä säteilyhaitta, mikä on tärkeää esim. sikiöntutkimuksissa. Ultraäänikuvantamisen ei ole havaittu aiheuttavan muitakaan erityisiä terveyshaittoja. [2]
Muita ultraäänikuvantamisen hyötyjä ovat sen noninvasiivisuus (tutkimuksessa ei tarvitse rikkoa potilaan ihoa esim. injektioneulalla), kivuttomuus ja nopeus. Ultraäänen avulla kyetään lisäksi tuottamaan parempi laatuisia kuvia pehmytkudoksista verrattuna röntgenkuvantamiseen. Ultraäänitutkimuksen avulla saadaan muodostettua myös liikkuvaa kuvaa, jota voidaan tarvittaessa pysäyttää. Lisäksi doppler-ultraäänilaitteen avulla saadaan kuvaa verenvirtauksesta, jota käytetään mm. istukan toiminnan ja sydämen läppävikojen tutkimuksissa. [2,3]
Ultraäänikuvantaminen on myös halvempaa , eikä se tarvitse muihin menetelmiin nähden, sillä ultraäänilaitteiden hankintakustannukset ovat muita kuvantamislaitteita huomattavasti halvempia (esim. magneettikuvauslaite voi maksaa 300 000 - 1 000 000 euroa, kun ultraäänilaitteen hinta vaihtelee 20 000 eurosta 100 000 euroon). Ultraäänen käyttö ei vaadi erityisvalmisteluja ja -huoneita, toisin kuin esimerkiksi röntgen- ja magneettikuvauksessamagneettikuvaus, mikä vähentää samalla myös käyttökustannuksia. Lisäksi sitä voidaan käyttää vaikka potilas liikkuisi, toisin kuin magneettikuvauksessa, jossa potilaan tulee pysytellä paikallaan. Tätä voidaan käyttää hyödyksi mm. potilaan polven tai olkapään tutkimuksissa rasituksen aikana. [4,7]
Ultraäänikuvantamisen haitat verrattuna muihin menetelmiin
Ultraääni heijastuu voimakkaasti kovista kudoksista (kuten luista) ja paksuista kalvoista. Lisäksi heijastumista tapahtuu erityisesti kaasuissa. Tämän vuoksi ultraäänikuvantamista ei käytetä juurikaan luuston ja nivelten tutkimuksissa, sillä menetelmällä saadaan kuvaa vain luun pinnasta. Luuston kuvantamiseen käytetään tästä syystä mieluummin esimerkiksi magneettikuvaustamagneetti- ja röntgenkuvantamista. Lisäksi mahan, suoliston ja keuhkojen tutkiminen ultraäänen avulla on hankalaa kuvauskohteen kaasupitoisuuden takia, joten . Näissä tapauksissa ultraäänen sijaan käytetään yleensä TT- tietokonetomografiaa tai magneettikuvausta. Lisäksi [5,2]
Ultraäänen avulla suurikokoisia potilaita on voi olla vaikea kuvata, sillä rasvakudos heikentää vaimentaa voimakkaasti ääniaaltojen etenemistä, joka heikentää potilaasta saatavaa kuvaa. [5,2]
jolloin potilaasta ei välttämättä saada riittävän hyvää kuvaa (esim. alkuraskaudessa potilaan vatsanpeitteiden rasvakudos tai kudoksen tiiveys voi häiritä näkyvyyttä sikiölle, jolloin kuvantaminen ei onnistu). Ultraäänikuvantamisen haittana voidaan pitää sen käytön vaikeutta, sillä sen käyttö vaatii käyttäjältä erityistä osaamista ja tulkintataitoja. [8,6]
Taulukko 1. Ylhäällä olevassa taulukossa on ultraääntä verrattu muihin kuvantamismenetelmiin mm. spatiaalisen resoluution, kontrastin, hinnan ja menetelmän hyötyjen ja haittojen mukaan. [6]
Lähteet
STUK (2014), Ultraäänitutkimus, verkkodokumentti, viitattu 19.10.2014. http://www.stuk.fi/sateilyn-hyodyntaminen/terveydenhuolto/fi_FI/ultraaani/Anchor stuk stuk
Radiology info (2014), Ultrasound -General, verkkodokumentti, viitattu 19.10.2014 http://www.radiologyinfo.org/en/info.cfm?pg=genusAnchor radio radio
Laine, Heikki R (?), Mitä ultraäänitutkimus on?, verkkodokumentti, viitattu 19.10.2014 http://www.terve.fi/rintasyopa/mita-ultraaanitutkimusAnchor laine laine
Analogic Ultrasound (2012), The advantages of ultrasound over x-Ray and MRI, verkkodokumentti, viitattu 19.10.2014 http://www.analogicultrasound.com/blog/ultrasound-xray-mriAnchor analogic analogic
Wikipedia (2014), Radiologia, verkkodokumentti, viitattu 19.10.2014 http://fi.wikipedia.org/wiki/RadiologiaAnchor wikip wikip
Wagar M (2011), Comparison between medical imaging modalities, verrkodokumentti, viitattu 23.10.2014 http://www.academia.edu/4752851/Comparison_between_Medical_Imaging_ModalitiesAnchor taulukko taulukko
Terveyskirjasto (2008), Kuvantamismenetelmät, verkkodokumentti, viitattu 26.10.2014 http://www.terveyskirjasto.fi/terveyskirjasto/tk.koti?p_artikkeli=snk04020Anchor kustannus kustannus
Femino, Raskauden ajan tutkimukset, verkkodokumentti, viitattu 26.10.2014 http://www.femino.fi/palvelut/raskauden-ajan-tutkimuksetAnchor rask rask