...
Riskejä prosessilitoksissa sekä prosesseissa voidaan vähentää ensisijaisesti hyvällä prosessi- ja laitossuunnittelulla. Turva-automaatiojärjestelmä toimii yhtenä riskinvähennyskeinona, joka on prosessin tai laitteen normaalista käyttöautomaatiosta erillinen järjestelmä. Vakavassa häiriö- tai vaaratilanteessa turva-automaatio pysäyttää prosessin ja laitteen ja ohjaa sen turvalliseen tilaan. Turva-automaatiojärjestelmä vaikuttaa merkittävästi prosessin tai laitteen turvallisuuteen ja sen on toimittava mikäli käyttöautomaatiojärjestelmä tai muu varautuminen pettää. Sen virheellisestä toiminnasta tai toimimattomuudesta saattaa olla seurauksena vakavia henkilö- ,ympäristö- tai omaisuuvahinkoja. [1]
Kuva 1, Turva-automaatio, http://www.tukes.fi/Tiedostot/kemikaalit_kaasu/Turva-automaatio_prosessiteollisuudessa.pdf
Prosessiteollisuuden toiminnan turvalisuuden varmentamisessa turva-automaatio on yksi tärkeimmistä turvautumismenetelmistä. Toiminnallisella turvallisuudella tarkoitetaan osaa kokonaisturvallisuudesta, joka riippuu järjestelmien ja laitteiden oikeasta ja oikea-aikaisesta toiminnasta. Silloin kun prosessi ja siihen liittyvät järjestelmät on määritettu oikein ja ne toimivat luotettavasti ja ennakoidusti, on toiminnallinen turvallisuus riittävää ja sen on oltava toimintansa ja rakenteensa puolesta kyseiseen käyttötarkoitukseen ja olosuhteisiin sopiva. [1]
...
Kuva 2, Riskinvähennyksen yleiset periaatteet, http://www.tukes.fi/Tiedostot/kemikaalit_kaasu/Turva-automaatio_prosessiteollisuudessa.pdf
Prosessin riski tarkoittaa riskiä, joka voi aiheutua prosessista tai sen vuorovaikutuksesta ohjausjärjestelmänsä kanssa, mukaan lukien käyttäjän toimet. Siedettävä riski on määritelty riskinä, joka hyväksytään tietyssä yhteydessä yhteiskunnan senhetkisten arvojen mukaan ja se saattaa vaihdella eri toimialoilla, maissa ja yrityksissä. Jäännösriskin tulee olla pienempi kuin siedättävä riski. [1]
Koneen vaaratekijöitä arvioitaessa tarkastellaan konetta ilman suoja- ja turvalaitteita. Arviointi tehdään sellaisenaan ilman tapaturman toteutumisen todennäköisyystarkastelua.
Tarkoituksena on tunnistaa ja kirjata kaikki mahdolliset tekijät tekniseen rakennetiedostoon, jotta niitä voidaan myöhemmin käyttää apuna Prosessin edetessä arvioidaan myös tapahtumien todennäköisyys. Standardia SFS – EN ISO 14 121 kannattaa käyttää apuna vaaratekijöiden tunnistamisessa. Standardin liitteessä A luetellaan huomioon otettavia vaaratekijöitä sekä niiden mahdollisia seurauksia. Vaaratekijöitä ovat esimerkiksi mekaaniset vaarat, kuten isku- tai puristumisvaara tai sähköstä tai valaistuksesta aiheutuvat vaarat. Lisäksi vaaroja aiheuttavat melu, tärinä ja pöly.
Koneen suunnittelussa on otettava huomioon ihmisen toiminnasta aiheutuvat riskit. Annetuista ohjeista huolimatta konetta voidaan käyttää sääntöjen vastaisesti. Tällaista tahallista tai tahatonta käyttöä kutsutaan ennakoitavissa olevaksi väärinkäytöksi.
Tällainen väärinkäyttö on otettava huomioon konetta suunniteltaessa ja riskien arviointia tehtäessä.
Riskin suuruuden ja hyväksyttävyyden arviointi tehdään arvoimallla riskit ja luokitellaan seurausten vakavuuden ja niiden toteutumisen todennäköisyyden
perusteella. Riskin suuruus on jaettu viiteen tasoon. Mitä suuremmiksi tapahtuman 24 todennäköisyys ja mitä vakavammiksi seuraukset kasvavat sitä suurempi on myös
riski
Seurausten arvioinnissa otetaan huomioon miten laajasta vahingosta on kyse. On arvioitava kohdistuvatko seuraukset yhteen vai useampaan henkilöön. Arvioidessa tapaturman todennäköisyyttä on otettava huomioon koneessa oleva vaaratekijä ja oletettava, että ennemmin tai myöhemmin se johtaa vammaan tai terveyshaittaan. Vaikka tapaturmia ei kyseisellä koneella olisikaan tapahtunut, se ei tarkoita etteikö niitä voisi tapahtua tulevaisuudessa. Vaikka koneen käyttäjät ovat saaneet koulutuksen ja ovat kokeneita ja taitavia koneenkäyttäjiä, ei turvallisuusratkaisuja saa jättää tekemättä. Seurausten todennäköisyyttä on helpointa tarkastella taulukon avulla.
2.2 2.2 Automatisoitujen työkoneiden turvallisuusriskit laitoksissa
...
Laite tai ohjelmisto voidaan todentaa toimivaksi aistinvaraisella tarkastuksella. Tarkasusta voidaan tehdä koko asennuksen ajan, mutta kokonaan valmistunut järjestelmä kannaattaa tarkastaa vielä kertaalleen kokonaan läpi. Todentaminen voidaan tehdä myös erilaisilla mittauksilla. Mittaukset riippuu täysin minkälaista sovellusta todenetaan. [1]
4. Dokumentointi
Turvallisuuteen liittyvällä dokumentoinnilla Dokumentoinnilla varmistetaan riittävät tiedot kaikissa elinkaaren vaiheissa, jotta järjestelmä on toteutettavissa ja hallittavissa. Dokumentointi on edellytys sille, että järjestelmien ja riskin vähennyksen riittävyys voidaan todentaa ja arvioida. Turvallisuuteen liittyvä dokumentaatio muodostetaan omaksi selkeäksi kokonaisuudeksiarvioida. Dokumentoitavia asioita ovat suunnitelmat, määrittelyt ja kuvaukset sekä raportit (esim. kokonaisuuden turvallisuussuunnitelma ja toiminnallisen turvallisuuden arviointi).
Tarvittavia dokumenttejaTarvittavat dokumentit:
• tulokset vaara- ja riskianalyyseistä sekä niihin liittyvät lähtötiedot tai oletukset oletukset.
• turvallisuussuunnitelma (jolla osoitetaan tavoitteisiin pääseminen) .
• tiedot turvatoimintojen toteuttamiseen liittyvistä laitteista ja vaatimuksista vaatimuksista.
• suunnitteluun, käyttöönottoon, testaamiseen sekä kelpuutukseen liittyvät asiat asiat.
• menettelyt ja organisaatiot, jotka liittyvät turvatoimintojen toteuttamiseen, käyttöön ja ylläpitoon ylläpitoon.
• muutosmenettelyyn liittyvät vaatimukset ja toteutukset toteutukset.
• määräaikaiskoestus /-testaus (suunnitelma, ohje ja raportit). [1]
5.1 Toiminnanharjoittaja
Vastuu turva-automaatiojärjestelmän kannalta oleellisten kemikaali- ja prosessitietojen, sekä vaatimusmäärittelyn antamisesta on toiminnanharjoittajalla (omistaja/haltija/tilaaja). Toiminnanharjoittajalla tulee pitää olla määriteltynä järjestelmälliseen hallintaan liittyen liittyvät menettelyt, sekä uutta turva-automaatiojärjestelmää, että vanhoihin järjestelmiin tehtäviä muutoksia modernisaatioita ja ylläpitoa varten. Vaarojen tunnistaminen ja riskien arviointi ovat Riskien arviointi sekä vaarojen tunnistaminen ovat oleellinen osa menettelyjä, joiden perusteella järjestelmät suunnitellaan ja kunnossapito toteutetaan.
Toiminnanharjoittaja on myös ensisijaisesti vastuussa myös järjestelmän käytönaikaisesta kunnossapidosta. Kun Jos halutaan uusia modernisoida tai muuttaa olemassa olevia järjestelmiä, toiminnanharjoittaja hankkii usein määrittelyn, suunnittelun ja , sekä itse järjestelmän toteutuksen ulkopuoliseltaalihankintana. Tällöin toiminnanharjoittajan tehtävänä tehtävä on huolehtia siitä, että toteutukselle esitetään esitellään tarpeeksi riittävät vaatimukset. Käytössä olevien järjestelmien tai niihin tehtävien muutosten ja kunnossapidon riittävyys sekä asianmukaisuus tulee pystyä osoittamaantodistamaan.
Toimittajien valinnoissa on kiinnitettävä pitää kiinnittää huomiota laadun hallintaan sekä kykyyn tehdä turvallisuuteen liittyviä toteutuksiaturvallisuuteen liittyvien toteutuksien hallintaan. Sopimukseen on siten myös syytä kirjata mm. vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen liittyvät asiat, esimerkiksi miten ja esim. kuka tekee eri vaiheiden arviointeja ja miten. Toimittajilta on vaadittava pitää vaatia todettuihin riskeihin ja valittuun turvallisuuden eheystasoon nähden tarpeeksi riittävät osoitukset järjestelmän luotettavuudesta ja turvatoimintojen vikasietoisuudesta.
...
Turvatekniikan toteuttaminen edellyttää ilman säädösvaatimuksiakin laadunvarmennukseen liittyvien periaatteiden noudattamista ja siten myös toteutukseen liittyviä auditointeja sekä soveltuvuuden osoittamista (esim. arviointi). Laadunvarmistuksen periaatteilla, joita ovat ennakkosuunnitelmat, kokonaisuuden elinkaaren kattavat laadunvarmistustoimet sekä kattava dokumentointi, osoitetaan kyky täyttää vaatimukset.Painelaitteiden Painelaitteiden osalta vastuu on valmistajalla ”Sen, joka saattaa markkinoille painelaitteen (sekä siihen liittyvän varolaitteen tai turvajärjestelmän), on voitava osoittaa, että laite tai järjestelmä sekä sen suunnittelu ja valmistus täyttävät säädetyt vaatimukset”. Toiminnanharjoittajan tulee huolehtia oikean sekä riittävän vaatimusmäärittelyn toimittamisesta valmistajalle. Turva-automaatiojärjestelmän toimittajan on toimitettava sellainen laite tai järjestelmä, joka vastaa toiminnanharjoittajan esittämiä vaatimusmäärittelyjä ja täyttää säädösten vaatimukset.Prosessilaitosten Prosessilaitosten tai tuotantolinjojen laitekokonaisuudet kootaan usein yksittäisistä laitteista, mukaan lukien turva- ja varolaitteet. Mikäli painelaitteiden laitekokonaisuuteen kuuluu turva-automaatiojärjestelmä, luokitellaan myös se painelaitteeksi. Yksittäiset painelaitteiden valmistajat vastaavat toimittamistaan laitteista. Turva-automaatiolaitteiden ja järjestelmän asentamisesta (ja valmistamisesta) laitokseen vastaa järjestelmän toimittaja tai laitekokonaisuuden valmistaja. Laitekokonaisuuden valmistaja vastaa kokonaisuuden vaatimustenmukaisuudesta, ja valmistajan on varmistettava liitettävien painelaitteiden asianmukaisuus ja soveltuvuus laitekokonaisuuteen.Turva Turva-automaatiotoimittajan tulee toteutuksen eri vaiheissa noudattaa edellisissä luvuissa esitettyjä vaatimuksia sekä alan hyviä käytäntöjä. [1]
...
3. http://www.vtt.fi/inf/julkaisut/muut/2010/VTT-R-04369-10.pdf