...
Röntgensäteily, jota syntyy natiiviröntgen- ja TT-kuvantamisessa, on sähkömagneettista säteilyä ja se on yksi ionisoivan säteilyn tyypeistä. Ionisoiva säteily on suurienergiaista säteilyä, joka muodostuu fotoneista tai hiukkasista. Ionisoiva säteily kykenee rikkomaan DNA-ketjun, joka kantaa solun perimäkoodia. (Wikipedia, 2014, Lääketieteellinen röntgenkuvaus)
Ionisoivan säteilyn terveysvaikutuksen voidaan jakaa kahteen ryhmään: suoriin ja satunnaisiin vaikutuksiin. Satunnaisia haittavaikutuksia (tilastolliset haittavaikutukset) ovat perimämuutoksia yhdessä solussa, kun taas suorat vaikutukset (varmat haittavaikutukset) ovat laajoja solutuhoja ja kudosvaurioita. Ionisoivan säteilyn terveysvaikutuksiin vaikuttavat myös kuinka kauan ihminen on altistunut säteilylle sekä säteilyn suuruus. Esimerkiksi korkea säteilyannos ei välttämättä aiheuta terveydelle haittaa, jos altistus on tapahtunut pidemmän aikavälin aikana. Ihmisen perimä sijaitsee DNA-molekyylissä. Ionisoivan säteilyn hiukkanen tai fotoni kykenee aiheuttamaan katkoksen DNA-molekyylin, jolloin perimäkoodiin saattaa jäädä virhe. Perimäkoodin avulla solu tuottaa valkuaisaineita eli proteiinia, joka määrää mitä solussa tapahtuu. Kun perimäkoodi on vioittunut, solu ei toimi kuten sen pitäisi jolloin se saattaa esiintyä mm. solun toiminnan vilkkautena tai solukuolemana. Yksittäiset solukuolemat ei välttämättä aiheuta mitään vaikutuksia ihmiselle, sillä ympärillä olevat terveet solut yleensä korvaavat nopeasti menetettyjä soluja. Solu, jossa on virheellinen perimäkoodi siirtää tämän koodin tytärsoluihin, jolloin voi syntyä solukko jossa sen kaikilla soluilla on sama perimävirhe. Myöhemmin tästä perimämuutoksesta voi aiheutua esimerkiksi syöpäkasvain. Kudokset, jotka uusiutuvat jatkuvasti vaurioituvat herkästi suuren säteilyannoksen vaikutuksesta. Tällaisia kudoksia ovat mm. limakalvot, iho ja luuydin. (STUK, 2011, Säteily- ja ydinturvallisuuskatsauksia: Säteilyn terveysvaikutukset)
Tietokonetomografiassa potilas altistuu suuremmalle säteilyannokselle kuvantamismenetelmästä johtuen, jolloin potilaalle syntyvien kudosvaurioiden mahdollisuus on suurempi kuin natiiviröntgenkuvantamisessa.
Kuva 1. Yleisimmät hypoteesit liittyen aikuisten syöpäriskiin lääketieteellisten säteilytukimuksien vaikutuksesta. (Helkamaa ym (2013), Tietokonetomografian käytön perusteet traumapotilaan diagnostiikassa)
Säteily ja raskaus
Vilkkaasti jakautuvasta solukosta johtuen sikiö on hyvin altis säteilyn aiheuttamille haittavaikutuksille. Usein aivan alkuvaiheen eli ensimmäisen kolmen viikon aikana tapahtunut säteilyaltistus johtaa ensisijaisesti alkion kuolemaan kehityshäiriön sijasta. Näiden viikkojen jälkeen säteilyn vaikutus sikiöön riippuu säteilyn voimakkuudesta annosnopeudesta sekä raskauden vaiheesta. (Wendla Paile, STUK)
...
TT-kuvantamista käytetään erityisesti syövän diagnostiikassa ja sädehoidon suunnittelun apuvälineenä. Toisin kuin natiiviröntgenkuvauksessa, sillä saadaan myös hyvää kuvaa pehmytkudoksista, kuten keuhkoista, koska TT-kuvauksen avulla kyetään erottelemaan tiheyseroja. Lisäksi TT-kuvantaminen on toimenpiteenä nopeampi kuin natiiviröntgenkuvaus. Vaikuttaa myös siltä, että TT-kuvauksien käyttö on ollut aiheellista ja hyvin kohdennettua, sillä samalla se on vähentänyt perinteisiä röntgentutkimuksia, jotka ovat diagnostiselta tarkkuudeltaan huonompia. (Wikipedia, 2014, tietokonekerroskuvaus)
Säteilylain yleisien toimintaperiaatteiden mukaan säteilyn käyttö on hyväksyttävää, jos toiminnasta saatava hyöty on suurempi kuin haitta. Lisäksi terveydelle haitallinen säteilyaltistus on pidettävä niin alhaisena kuin se on vaan mahdollista käytännöllisin toimin. Koska tietokonetomografiasta potilaalle aiheutuva säteilyaltistus on paljon suurempi kuin natiiviröngenkuvantamisesta, on pohdittava kumpi menetelmistä on hyödyllisempi potilaan kannalta, johtuen säteilyaltistuksesta ja siitä mahdollisesti aiheutuvasta syöpäriskistä. Jos TT-kuvantamiseen päädytään, tulee miettiä kuvattavan alueen rajoittamista: esimerkiksi otetaanko potilaalta pelkkä pään TT (säteilyannos 1 mSv) vai trauma TT (kuvataan potilaan pää, kaularanka ja vartalo). Trauma TT:n säteilyannos on keskimäärin 15 mSv, mikä vastaa 5 %:ia suomalaisten kumulatiivisesta koko elämän aikaisesta luonnollisesta taustasäteilyannoksesta. Esimerkkinä monivamma- ja traumapotilaat. Monivammapotilaaksi luokitellaan potilaat, joilla on vähintään kaksi sellaista vammaa, jotka yksinään tai yhdessä aiheuttavat potilaalle hengenvaaran. Traumapotilaat ovat potilaita, jotka kärsivät fyysisestä vammasta, joka on äkillisesti vakava tai hengenvaarallinen. TT-kuvantamisessa syntyvän säteilyn käyttö on tällöin perusteltua, sillä säteily ei ole traumapotilaiden ensisijainen huolenaihe. TT-kuvan merkitys kasvaa näiden potilaiden kohdalla merkittävästi, sillä se antaa hoitavalle kirurgille tietoa potilaan mahdollisista hengenvaarallisista sisäisistä vammoista. Lisäksi trauma TT kuvantamisessa säästetään aikaa 30 - 60 minuuttia verrattuna perinteiseen röntgenkuvantamiseen tai valikoituun TT-kuvantamiseen. Ajalla on suuri merkitys traumapotilaiden hoidossa, sillä on laskettu että joka minuutti päivystyksessä nostaa potilaan kuoleman todennäköisyyttä 0,35 %:lla. Näissä tapauksissa trauma TT:n käyttö parantaa potilaiden ennustetta ja vähentää kuoleman riskiä: se alentaa esimerkiksi vatsaontelon sisäisestä vuodosta (mikä on traumapotilaiden toiseksi yleisin kuolinsyy) johtuvaa kuoleman riskiä 12 %:lla. (Helkamaa ym (2013), Tietokonetomografian käytön perusteet traumapotilaan diagnostiikassa)
Allergiat natiiviröntgen- ja TT-kuvantamisen yhteydessä
...
Suomessa tehdään lähes 4 miljoonaan röntgentutkimusta joka vuosi. Yleisimpiä ovat hampaiden ja keuhkojen röntgentutkimukset. Keuhkokuvauksien tyypillinen säteilyannos on 0,1 mSv, joka vastaa Helsingin seudulla omakotitalossa asuvan henkilön huoneilman radonista 2-3 viikon aikana saamaa säteilyannosta. Myös pelkkänä taustasäteilynä suomalainen altistuu 0,1 mSv:n annokselle 12 päivän kuluessa. Tietokonetomografiakuvauksissa säteilymäärät on selvästi natiiviröntgentutkimuksia suurempia, koska niissä otetaan kymmeniä/satoja röntgenkuvia. ( STUK, 2014, Röntgentutkimuksella selviää vamma tai sairaus )
Taulukko 1. Röntgentutkimusten määriä Suomessa vuodessa ja niiden säteilyannoksia ( STUK, 2014, Röntgentutkimuksella selviää vamma tai sairaus ).
...
Kuva 2. Henkilökunnan suoja ( Pacific-Tec, X-Ray Protective Clothing for Patients )
Kuva 3. Suojaus potilaalleSuojaus potilaalle ( Pacific-Tec, X-Ray Protective Clothing for Patients)
Röntgenturvallisuus työntekijän näkökulmasta
...
Potilasasiakirjoilla tarkoitetaan hoitopaikassa laadittuja tai sinne saapuneita asiakirjoja tai teknisiä tallenteita, jotka sisältävät tietoa potilaan terveydentilasta tai muista henkilökohtaisista tiedoista. Potilasasiakirjoja käytetään potilaan hoidon järjestämisessä ja toteuttamisessa. Potilasasiakirjoihin luetaan esimerkiksi potilaskertomukset, röntgen-, ultraääni- ja magneettikuvat, ajanvaraus- ja potilaspäiväkirjat jne. (Valvira, 2014, Potilasasiakirjat)
Kun potilaalle suoritetaan röntgentutkimus, on siitä tehtävä merkintä potilasta koskeviin potilasasiakirjoihin. Merkinnät tulee tehdä Suomen kuntaliiton julkaiseman radiologisen tutkimus- ja toimenpideluokituksen mukaan. Jos tutkimus on suoritettu tutkimusohjeista poikkeavasti, tulee tämä merkitä myös asiakirjoihin, jos tällä on merkitystä potilaan säteilyaltistukseen. Läpivalaisututkimuksesta ja läpivalaisuohjatusta toimenpiteestä on merkittävä potilasjärjestelmän asiakirjoihin potilaalle aiheutunut säteilyaltistus.Se voidaan laskea esimerkiksi annoksen ja pinta-alan tulona, kun laitteessa on säteilyannoksen osoittava laite tai näyttö. Muissa tapauksissa tulee kirjata sellaiset tiedot, että potilaan säteilyaltistus voidaan määrittää tarvittaessa. Lisäksi toiminnanharjoittajan tulee koota ja toimittaa tiedot tutkimusmääristä ja säteilyannoksista Säteilyturvakeskukselle (STUK). Näistä tiedoista STUK kokoaa ja julkaisee valtakunnalliset arviot. (Valvira, Potilasasiakirjat I)
Lähteet
Anchor | ||||
---|---|---|---|---|
|
...
http://fi.wikipedia.org/wiki/Ionisoiva_s%C3%A4teily
Anchor | ||||
---|---|---|---|---|
|
...
http://www.stuk.fi/proinfo/vaatimukset_kaytolle/fi_FI/lupa/
Pacific-Tec, X-Ray Protective Clothing for Patients / Users, verkkokuva, viitattu 16.9.2014 Anchor suojaus suojaus
...
http://www.stuk.fi/julkaisut/kirjasarja/kirja4_09.pdf
Valvira (2014), Potilasasiakirjat, verkkodokumentti, viitattu 16.9.2014 Anchor potilasasiakirjat potilasasiakirjat
http://www.valvira.fi/ohjaus_ja_valvonta/terveydenhuolto/potilasasiakirjat
Valvira, Potilasasiakirjat I, ppt, viitattu 16.9.2014. Anchor potilasasiakirjat2 potilasasiakirjat2
...
http://www.finlex.fi/data/normit/25457-ST3-3.pdf
Anchor | ||||
---|---|---|---|---|
|
http://fi.wikipedia.org/wiki/Tietokonekerroskuvaus
Anchor | ||||
---|---|---|---|---|
|
...